Praktične implikacije obrađenih teorija učenja.

Biheviorističke teorije

Ukoliko nije zadovoljen, potencijal za učenje vodi do frustracije. Connectionism

Kazna ne vodi do nikakvog učenja. Connectionism

ponavljanje pospješuje učenje. Connectionism

Kazna i nagrada ne iniciranju proces učenja, nego samo motiviraju iskazivanje prethodno naučenog ponašanja. Sign Learning, Operant conditioning

Učenici moraju biti u mogućnosti učiti u vlastitom tempu. The Keller plan, Programmed instruction

Učenici moraju imati definirane ishode/ciljeve učenja. The Keller plan, Conditions of learning

Da bi nastavili učiti iduću cjelinu učenik mora pokazati da je ovladao trenutnom. The Keller plan, Programmed instruction

Dugoročno pamćenje i organizacija znanja

Ljudsko znanje organizirano je u dugoročnom pamćenju koje ima gotovo neograničeni kapacitet i trajanje. A Brief History of Human Memory Systems Research

Reprezentacije znanja u dogoročnom pamćenju organizirane su u obliku logogena (verbalnih podražaja) i imagena (ne-verbalnih podražaja). Dual coding theory

Kako bi znanje bilo pohranjeno u dugoročnom pamćenju, mora proći vremenski zahtjevan prtoces konsolidacije. Za vrijeme tog procesa novo znanje podložno je gubitku tragova pamćenja i reaktivnoj/proaktivnoj interferenciji. A Brief History of Human Memory Systems Research

Shema je hijerarhijski okvir koji ljudi koriste za reprezentaciju i organizaciju usvojenog znanja. Schema theory

Skripta je mentalni okvir za reprezentaciju kompleksnih slijedova događaja. Script theory

Radno pamćenje i spoznajna arhitektura

Ljudsko radno pamćenje ima ograničeni kapacitet od 7±2 ili 4±1 čestica informacije. Čestica pritom predstavlja jedinicu informacije kojom se može baratati kao cjelinom i ima drugačiju vrijednost kod početnika i eksperta. Human Working Memory

Ljudsko radno pamćenje ima četiri komponente: fonološku petlju, vizuospacijalni ekran, epizodni ekran, te središnjeg izvršitelja (phonological loop, visuospatial sketchpad, episodic buffer i central executive). Vizuospacijalni ekran i fonološka petlja omogućavaju paralelno procesiranje vizualnih i auditivnih informacija. Human Working Memory, Cognitive load theory

Budući da radno pamćenje ima ograničeni kapacitet, do učenja neće doći ako je on premašen. Cognitive load theory

Predznanje

Ako učenik ne raspolaže potrebnim predznanjem, neće doći do učenja. Assimilation theory

Razumijevanje i retencija ovise ponajviše o shemama kojima učenik raspolaže. Schema Theory

Značenje ne prenosi učitelj i ono se ne nalazi u informaciji koja se prenosi. Značenje se izvodi iz interakcije predznanja učenika i njegovih schema. Schema Theory

Smisleno učenje

Učenje nije pasivan nego svjestan, aktivan proces. Constructivism, Cognitivism

Učenje je proces konstrukcije i prihvaćanja znanja. Constructivism/Cognitivism

Učenje se odvija kroz interakciju učenikovog predznanja (shema), ideja i iskustva. Constructivism

Učenje je društveno pospješeni proces. Constructivism, Social Cognitive Theory, Social Development Theory

Do smislenog učenja dolazi samo ukoliko su ideje predstavljene na jasan način koji omogućuje njihovo povezivanje s drugim idejama. Assimilation theory

Učitelj bi trebao savjetovati učenike kako i u kojem kontekstu mogu primjeniti stečeno znanje izvan učionice. Conditions of learning

Učitelj bi trebao voditi studente pri diskusiji, pružiti im odgovore na pitanja i dodatne materijale o temi. Conditions of learning

Polazište učenja uvijek je iskustvo, no različiti ljudi bolje uče korištenjem različitih stilova učenja. Jedna od podjela razlikuje 4 stila učenja koji nastaju kao kombinacija apstraktnog/konkretnog iskustva/konceptualizacije. Experiential learning

Principi instrukcijskog dizajna

Modality principle - Predstavljanje tekstualne informacije za učenje u zvučnom umjesto pisanom formatu rezultirat će uspješnijim učenjem ukoliko je takva informacija popraćena drugim vizualnim prikazima poput grafova, dijagrama ili animacija. Cognitive theory of multimedia learning

Redundancy principle - Kapacitet ljudskih informacijskih kanala može biti nepotrebno preopterećen ukoliko je ista (redundantna) informacija prezentirana putem oba kanala. Cognitive theory of multimedia learning

Spatial contiguity principle - Procesiranje informacije je jednostavnije kada su dva povezana izvora informacija smještena jedan blizu drugoga. Cognitive theory of multimedia learning

Temporal contiguity principle - Prezentiranje povezanih simultaneous presentation of related information should be most similar to the way human mind operates and has provided good experimental results, same as presenting related multi-modal information with very short time differences. Cognitive theory of multimedia learning

Coherence principle - extraneous material that may be interesting or motivating but is irrelevant and generally wastes learning resources. Cognitive theory of multimedia learning

Individual differences principle - emphasizes influence of prior knowledge and cognitive capacity to results of learning. Cognitive theory of multimedia learning

Signaling effect - presents the increase in the learning outcomes due to promotion of attention to relevant information. Cognitive theory of multimedia learning

Segmenting effect - means that learning should be more efficient if a continued animation or narration could be split into more smaller parts. Cognitive theory of multimedia learning

Worked examples effect - presenting worked examples before asking students to try to solve one Cognitive theory of multimedia learning

Synthesizers - (diagrams, images or other) enable easier meaningful integration and assimilation of new knowledge into existing knowledge. Elaboration theory

Concept maps - visual representation of the relationships between concepts. Concept mapping

Present topic with gradually increasing complexity. Elaboration theory, Cognitive theory of multimedia learning

Advance organizers - introductory material presented before the learning material at a higher level of abstraction, generality, and inclusiveness. Assimilation theory

See also: Case-Based Learning, Simulation-Based Learning, Goal Based Scenarios, Problem-Based Learning, Inquiry-Based Learning, Incidental Learning

Humanistička dimenzija učenja

Učenje je prirodna želja, sredstvo samoostvarenja i ostvarenja osobnih potencijala. Važnost učenja je u procesu, ne u ishodima. Humanism

Nije moguće nekoga nešto naučiti; moguće je samo pospješiti njegov proces učenja. To bi trebao biti cilj obrazovnog procesa i učitelja kroz vjerojst, nagrađivanje i empatiju (realness, prizing, empathy). Facilitation theory

Učenici bi u okviru obrazovnog procesa trebali biti pozvani na ostvarenje svojih potencijala. Ljudi, mjesta učenja, politika, programi i procesi vezani uz obrazovanje trebali biti maksimalno pozivajući. Invitational learning

Konektivistička dimenzija učenja

Budući da se znanje danas brzo mijenja i raste, proces učenja ne bi trebao biti usredotočen na usvajanje više znanja u ili iz nekog od njegovih izvora, nego ostvarivanje i održavanje veza s takvim izvorima. Connectivism