Učenje otkrivanjem– Discovery learning

Općenito

Učenje otkrivanjem (Discovery learning1) Obrazovanje korisnika u visokoškolskim knjižnicama: novi pristupi u mrežnom okruženju ) je model učenja koji je 1960-ih uveo jedan od osnivača konstruktivizma, Jerome Bruner, ali je usko vezan za rad Jeana Piageta (vidi: Teorija stadija kognitivnog razvoja), Leva Vygotskog (vidi: teorija socijalnog razvoja), Johna Deweyja i Seymoura Paperta i kasnije se razvijala daljnjim istraživanjima. Brunerova teorija se smatra potpuno konstruktivističkom. Učenje otkrivanjem prema njemu je istraživački usmjeren obrazovni pristup baziran na u kojem učenik gradi novo znanje iz prijašnjeg iskustva i aktivnog iskustva.

Što je učenje otkrivanjem?

Za razliku od klasičnih metoda podučavanja u kojima je učenik većinom pasivan i očekuje se da usvoji znanje koje učitelj prezentira2) vidi: Assimilation theory. , učenje otkrivanjem nudi pristup usmjeren na učenika u kojem učenik otkriva novo znanje putem aktivnih, osobnih iskustava3) Bruner, J. S. The art of discovery. Harvard Educational Review, 31, 21–32. 1961. i konstruira nove koncepte temeljene na postojećem znanju. Takva vrsta učenja je više usmjerena na proces učenja, nego na sadržaj i informacije. Prema Bruneru,

“upotreba samostalnog otkrivanja uči pojedinca stjecanju informacija na način koji te informacije čini spremnijima na korištenje pri rješavanju problema.”4) Bruner, J. S. The act of discovery. Harvard Educational Review, 31(1), p26. 1961.

Drugi važan aspekt učenja otkrivanjem je neuspjeh, koje se smatra važnom sastavnicom procesa učenja do te mjere da učenik nije zaista ništa naučio ako nije doživio neuspjeh u procesu učenja.

Kasnije tijekom karijere Bruner je usvojio više socijalni i politički pogled na učenje i stjecanje jezika pod utjecajem teorije socijalnog razvoja Leva Vigotskog.

Glavne karakteristike učenja otkrivanjem, prema Bicknell-Holemes i Hoffmanu5) Bicknell-Holmes, Tracy, and Paul Seth Hoffman. Elicit, engage, experience, explore: discovery learning in library instruction. Reference Services Review 28, no. 4: 313-322. 2000. su:

istraživanje i rješavanje problema, koje potiču učenike da aktivno pristupaju stvaranju, stjecanju i generalizaciji novog znanja umjesto pasivnog izlaganja predavanjima i vježbama,

preuzimanje odgovornosti za učenje u smislu sposobnosti onoga koji uči da izabere vlastitu brzinu učenja, i

izgradnja novog znanja iz postojećeg.

Karakteristike prema kojima se učenje otkrivanjem razlikuje od klasičnog učenja su6) J. Castronova. Discovery learning for the 21st century: what is it and how does it compare to traditional learning in effectiveness in the 21st century. Literature Reviews, Action Research Exchange 1, no. 2, 2002. :

aktivno umjesto pasivnog učenja,

učenje je više usmjereno na proces nego na sadržaj,

neuspjeh je bitan,

povratna informacija je potrebna, i

razumijevanje je dublje.

Koje je praktično značenje učenja otkrivanjem?

Brunerovi konstruktivistički principi učenja otkrivanjem tvrde da nastava mora7) Huitt, W. Constructivism. Educational Psychology Interactive. Valdosta, GA: Valdosta State University, 2009. Cited by Uriarte, John, and Jen Uriarte. Constructivism and Technology in the Classroom. Boise State University. :

učenicima osigurati iskustva i kontekst koja ih čine voljnima i sposobnima za učenje (spremnost),

biti strukturirana na spiralan način tako da onaj tko uči nastavi detaljnije razvijati naučene koncepte, i

biti konstruirana tako da olakša ekstrapolaciju koja omogućava onome tko uči da nadiđe dane informacije.

Uloga učitelja u ovakvom instrukcijskom procesu može biti ili pružanje učenicima informacija kada postoji potreba za njima (vođeno otkrivanje – engl. guided discovery) ili uopće ne davati informacije (nevođeno otkrivanje – engl. unguided discovery).

Ovi principi nude okvir kako bi instrukcijski proces trebao izgledati su uklopljeni u nekoliko veoma sličnih „arhitektura“ učenja baziranih na otkrivanju:

Učenje na temelju slučajeva

Nenamjerno učenje

Učenje simulacijom

Cilju usmjereni scenariji

Problemom usmjereno učenje

Kritike

Učenje otkrivanjem u zadnje vrijeme je predmetom brojnih kritika konstruktivizma, pri čemu sve više istraživanja pokazuje:

neefikasnost isključivo učenja otkrivanjem, posebno za početnike, i

snažne pozitivne učinke vođenih uputa i praktičnih primjera, uglavnom isključenih iz učenja putem otkrivanja8) Mayer, R. E. Should There Be a Three-Strikes Rule Against Pure Discovery Learning?. American Psychologist 59, no. 1: 14. 2004. 9) Kirschner, P. A, J. Sweller, and R. E Clark. Why minimal guidance during instruction does not work: An analysis of the failure of constructivist, discovery, problem-based, experiential, and inquiry-based teaching. Educational psychologist 41, no. 2: 75–86. 2006.))(([[http://www.cogtech.usc.edu/publications/sweller_kirschner_clark_reply_ep07.pdf|Sweller, J., P. A Kirschner, and R. E Clark. Why minimally guided teaching techniques do not work: A reply to commentaries. Educational Psychologist 42, no. 2: 115–121. 2007. 10) Alfieri, Louis, Patricia J. Brooks, Naomi J. Aldrich, and Harriet R. Tenenbaum. Does Discovery-Based Instruction Enhance Learning? Journal of Educational Psychology 103, no. 1: 1-18. February 2011. 11) Schwonke, Rolf, Alexander Renkl, Carmen Krieg, Jörg Wittwer, Vincent Aleven, and Ron Salden. The worked-example effect: Not an artefact of lousy control conditions. Computers in Human Behavior 25, no. 2: 258-266. March 2009. .

“Zaključno, učenici se susreću s problemima u svim procesima karakterističnima za učenje otkrivanjem kao što su stvaranje hipoteza, eksperimentalni nacrt, interpretacija podataka i regulacija procesa učenja (nadgledanje i planiranje). ”12) de Jong, T., W. R. van Joolingen, J. Swaak, K. Veermans, R. Limbach, S. King, and D. Gureghian. Self-directed learning in simulation-based discovery environments. Journal of Computer Assisted Learning 14, no. 3: 235-246. September 1998.

Ipak, ova rasprava se nastavlja jer razni istraživači još uvijek smatraju da vođeno otkrivanje može rezultirati boljim učenjem nego izravne upute13) Alfieri, Louis, Patricia J. Brooks, Naomi J. Aldrich, and Harriet R. Tenenbaum. Does Discovery-Based Instruction Enhance Learning? Journal of Educational Psychology 103, no. 1: 1-18. February 2011. .

Ključne riječi i najvažnija imena

Jerome Bruner

učenje otkrivanjem, učenje temeljeno na otkrivanju, vođeno otkrivanje, istraživanje

Literatura

Bicknell-Holmes, Tracy, and Paul Seth Hoffman. Elicit, engage, experience, explore: discovery learning in library instruction. Reference Services Review 28, no. 4: 313-322. 2000.

Cooper, S. Theories of Learning in Educational Psychology: Jerome Bruner. Constructivism & Discovery Learning. Retrieved June 6, 2011.

Discovery Learning (Bruner) at Learning Theories. Retrieved June 2, 2011.

Castronova, J. Discovery learning for the 21st century: what is it and how does it compare to traditional learning in effectiveness in the 21st century. Literature Reviews, Action Research Exchange (ARE 1, no. 2). 2002.

Pročitaj više

Bruner, J. Toward a Theory of Instruction. Cambridge, MA: Harvard University Press. 1966.

Bruner, J. The Culture of Education. Cambridge: Harvard University Press. 1996.

Bruner, J. On knowing: Essays for the left hand. Cambridge: Harvard University Press. 1967.

Bruner, J. The Relevance of Education. Norton, 1971.

Recentna literatura

Clark, R. E., Kirschner, P. A., Sweller, J. (2012). Putting Students on the Path to Learning: The Case for Fully Guided Instruction.//American Educator 36//(1):6-11

McDonald, B. (2011). Self Assessment and Discovery Learning

Joolingen, W. (1999). Cognitive Tools for Discovery Learning. International Journal of Artificial Intelligence in Education, 10, 385-397.